home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9511
/
COMCRIME.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1996-03-10
|
16KB
|
234 lines
@VBûnözôk a számítógépek világában@N
@VSegítség, csaló!@N
Magyarországon az elmúlt években egyre több számítógép
került forgalomba. A hálózati rendszereknek ""köszönhetôen"
mára már sokkal könnyebb egy-egy számítógépes vírust célba
juttatni vagy visszaéléseket elkövetni, mint eddig.
Napjainkig ugyanis nagyrészt csak a mágneses
adathordozók csereberéjével, a lopott programok
adásvételével lehetett akarva vagy akaratlanul számítógépes
vírusokat terjeszteni. A nyitott távközlési, adatátviteli
rendszerek egyre több lehetôséget kínálnak a
felhasználóknak, a modemekkel tetszôleges adatfile-ok,
programok szerezhetôk a világ szinte bármely pontjáról.
Azonban a veszély nem kicsi, hiszen a ""hozzáértôk" alig
néhány Kbyte-os, pihenô szörnyetegeket tehetnek be olyan
helyekre, melyhez személyi számítógépünkkel az állomásra
rácsatlakozva könnyen hozzáférhetünk. A nagy nemzetközi
hálózatokon keresztül pedig még nagyobb az esélye annak,
hogy újonnan letöltött szerzeményünkkel ""lakót" kapunk.
A mindenki-mindenkivel elv nemcsak a szexológusok
szerint káros az egészségre. A komoly számítógépes
rendszerekben a telefonvonalon vagy mûholdas adatátviteli
rendszereken érkezô vírusok helyreállíthatatlan károkat
okozhatnak. Nemrégiben egy magyarországi cég -- amely
Spanyolországban vezette bankszámláját -- esett egy akkor
még ismeretlen vírus csapdájába. A számlaegyenleggel
kapcsolatos adatokat modemen keresztül küldték el
Spanyolországból hazánkba. A magyar cég jó ideig mit sem
sejtett arról, hogy a külföldi adatbázisból egy vírus is
érkezett @K(valószínûleg egy önkicsomagoló adatbázis-archívval
@K-- a szerk.)@N. Mivel -- szintén adatátviteli modemeken
keresztül -- más hazai cégekkel is kapcsolatban álltak, a
megszerzett vírust akaratuk ellenére továbbították. A
következményeket nem részletezzük...
Peer Tibor rendôr alezredessel, a BRFK Gazdaságvédelmi
Osztályának vezetôjével készítettünk riportot a
magyarországi számítógépes bûnözésrôl. Az általa vezetett
osztályon belül mûködik a számítógépes bûnözés felderítésére
szakosodott csoport. A nyomozógárda célja, hogy felderítsen,
leleplezzen minden olyan bûncselekményt, amelyet
számítógéppel vagy annak segítségével követnek el hazánk
területén. A bûncselekmények körébe természetesen minden
beletartozik: az adatbázisokba való illetéktelen behatolás,
az illegális információszerzés, a távközlési rendszerekkel
való visszaélések, a vírusok készítése, a bankjegykiadó
automaták manipulálása és a telefonkártyák hamisítása.
@VCHIP:@N Osztályvezetô úr, mióta nyomoz a rendôrség
számítástechnikai bûncselekmények után?
@VPeer:@N A Budapesti Rendôrfôkapitányság emberei
gyakorlatilag attól a pillanattól kezdve foglalkoznak
számítógépes ügyekkel, amióta megkaptuk az elsô
feljelentést. Elsôként egy bank sérelmére elkövetett
csalássorozat után nyomoztunk.
Az utcai bankjegykiadó automaták 1993-ban még nem voltak
mind terminálrendszerbe kötve. A pénzfelvételeket utcára
telepített számítógépek végezték, ezek egy pénzügyi szoftver
segítségével merevlemezre írták a hitelkártyákkal történô
pénzfelvételek kísérô információit. Magyarán: helyben
ellenôrizték a pénzfelvétel jogosultságát, és rögzítették,
ha valaki pénzt vett fel. A probléma ott adódott, hogy
valaki sorra végigjárta az egyébként egymással
összeköttetésben nem álló automatákat, és mindenhonnan
jelentôsebb összegeket vett fel. Az illetô kihasználta a
rendszer hibáját.
@VCHIP:@N Ez egyedülálló eset volt, vagy ettôl kezdve
megindult egy bûnözési hullám?
@VPeer:@N Az elsô esetet követôen -- egészen a mai napig --
több feljelentés is érkezett a rendôrségre, szintén hasonló
bûncselekmények elkövetése miatt. Ezek közül a legkülönösebb
az volt, amikor komputerzsenik különleges fóliát
ragasztottak egy bankjegykiadó billentyûzetére. Az
automatától nem messze egy miniatûr számítógépet helyeztek
el, ami érzékelte és tárolta az összes tranzakciót, a titkos
beléptetési kódoktól kezdve a személyi azonosító adatokig.
Ennek segítségével az elkövetôk is kísérletet tettek a
pénzfelvételre.
@VCHIP:@N Mennyi idô kellett ahhoz, hogy kézre kerítsék a
tetteseket?
@VPeer:@N ïszintén megvallva a kezdetekben még nem voltunk
igazán felkészülve ilyesmire, mégis, két hónap múlva
kattanhatott a bilincs, a számítógépes ""szakemberek"
rendôrkézre kerültek.
@VCHIP:@N Miképpen sikerül a nyomozóhatóságnak megfejtenie
az ilyen és ehhez hasonló rejtélyeket?
@VPeer:@N Nagy számítástechnikai szaktudású emberek
dolgoznak a speciális munkacsoportban, szinte mindenki
felsôfokú végzettségû. Ezek a kollégák ugyanúgy állományban
vannak, fegyverviselésre is jogosultak, csak a számítógépes
csalások felderítésével foglalkoznak. A munka valódi lényege
titok. Annyit azonban elmondhatok: hatékony eszközökkel
dolgozunk.
@VCHIP:@N A számítógépes bûnözés körébe sok minden
beletartozhat. Ön szerint melyek a Magyarországon leginkább
jellemzô esetek?
@VPeer:@N A telefonkártyák hamisítása és a távközlési
eszközökkel való visszaélés nagyon gyakori. ùjabban
rádiótelefonok segítségével követnek el csalást.
A telefonkártyák esetében elsôsorban a kártyákat
programozzák át, frissítik fel, vagy ""egyszerûen"
végtelenítik. Érdekesség, hogy Franciaországban a csalók
képtelenek voltak átprogramozni vagy feltölteni a
telefonkártyákat. Magyarországon a franciák által használt
rendszerhez hasonló mûködik. A magyar ""szaktudásra"
jellemzô, hogy az új kártyák piaci megjelenése után már
hetekkel közkézen forogtak azok a megbabrált kártyák,
melyekrôl sohasem fogytak el a felhasználható egységek. @K(Az
@Kelsô megbütykölt kártyák a telefonkészülékek
@Kalapszoftverének azóta már kijavított hibáját használták ki:
@Ka szoftver nem ellenôrizte vissza azonnal, hogy a levonandó
@Kegység ténylegesen letörlôdött-e a kártyáról -- a szerk.)@N
Bár feljelentés még nem érkezett a rendôrségre,
információink szerint vannak olyan számítógép-tulajdonosok,
akik modemeken keresztül adatbázisok bizalmas információihoz
férkôznek. Az elkövetôk kihasználják azt, hogy a magyar
modemes hálózatokban még most is vannak komoly védelmi,
jogosultságellenôrzési hiányosságok.
Mások -- általában hamis személyi igazolványokkal --
rádiótelefonokat vásárolnak. A ""mérnökök" ezeket a
telefonokat szétszerelik, átalakítják, majd számítógépek
segítségével átprogramozzák. Az átalakított telefonokkal
ingyen lehet beszélgetéseket folytatni. A készülékeket
üzletembereknek adják bérbe, így csak hozzájuk folyik be
bevétel, a rádiótelefon-hálózatot üzemeltetô társaságokhoz
már nem. Százmillió forintokban mérhetô károkat okoznak így.
@VCHIP:@N A ""hagyományos" bûnözési formákkal --
gépjármûlopás, betörés, rablás stb. -- szemben a
számítógépekkel kapcsolatos bûncselekmények milyen ütemben
szaporodnak?
@VPeer:@N A bûnözés területén itt a leggyorsabb a fejlôdés.
Minél korszerûbb számítógépek kerülnek piacra, a
specialisták annál jobban kiaknázzák a lehetôségeket. A
számítógépek alapvetô feladata az, hogy megkönnyítsék és
segítsék az emberek munkáját. De sokan nem éppen jó
szándékúan használják ki a számítógép által kínált
szolgáltatásokat. Az elkövetési módszerek folyamatosan
módosulnak.
A magyar felsôoktatás életképességét mutatja az is, hogy
egyre több fiatal kerül látókörünkbe. Évente -- ötéves
tanulás után -- lép ki az egyetemekrôl egy-egy újabb
számítógépes generáció. Azok az egyetemisták, akik
hajlamosak a ""csínytevésekre", nem mindig érzik, hol a
határ. ùgy látom, kezd kialakulni az ifjú programozók között
egyfajta versenyszellem: sokan inkább virtusból, mint
bûnözési hajlamból próbálják megmutatni, mi mindenre képesek
szaktudásukkal. Ez a virtus azonban sok esetben csaláshoz és
más bûncselekményekhez vezet.
@VCHIP:@N Elképzelhetô-e az, hogy ""merényleteket",
zsarolásokat kövessenek el számítógépekkel?
@VPeer:@N Bár feljelentés még nem érkezett, tudjuk, hogy
egyes könyvelô cégek újfajta módszert alkalmaznak a
zsaroláshoz. A vállalkozások adatait számítógépre viszik
fel, hogy bizonyos kialkudott összeg fejében azokat
feldolgozzák. Év vége felé, az esedékes adóbevallás elôtt e
könyvelô cégek közlik: ha nem kapnak százezer forintot,
megsemmisítik a merevlemezen tárolt adatokat.
@VCHIP:@N Manapság a háztartások zömében már automatizált
eszközök mûködnek. A mosógépeket, CD-lejátszókat, tévéket is
programok vezérlik. Lehetséges-e, hogy ezekben olyan
programok is futnak, amelyek a jótállási idô lejárta után
kitörlik a memóriát, mûködésképtelenné téve ezáltal a
készüléket?
@VPeer:@N Könnyen elképzelhetô. Azonban ezt be kellene
bizonyítani. Ki kellene tudni olvasni és értelmezni a
programokat. Miután a gyilkos program a fôprogram után
vélhetôen önmagát is megsemmisíti, a tárolvasás utólag
bizonyára nem lehetséges. Az ilyen esetekben -- be kell
vallani -- nagyon ritkán születhet kézzelfogható eredmény.
@VCHIP:@N Mi a helyzet a számítógépes vírusokkal?
@VPeer:@N Sokan rájöttek már arra, hogy vírusok
készítésével, majd azok ellenszerének kidolgozásával és
forgalmazásával jelentôs haszonra tehetnek szert. Ha valaki
elkészít egy vírust, akkor elôször csak ô ismerheti az
ellenszerét. Tehát a vírus ""kiölésére" képes programot is ô
dobhatja elôször piacra, esetenként igen magas összegért.
Érdekesség, hogy nem maga a vírus készítôje adja el a
gyilkos programok ellenszerét, egészen más vonalon indítja
útjára a kereskedelmi értékesítést. @K(Természetesen nem a jól
@Kismert kereskedelmi víruskeresô és -ölô programok tartoznak
@Kebbe a kategóriába, hanem a nemhivatalos ""gyorssegélyek"
@Kközül kerülhetnek ki ilyenek -- a szerk.)@N
@VCHIP:@N Lehetséges-e, hogy bejegyzett cégek titokban
készítenek és terjesztenek vírusokat?
@VPeer:@N Sajnos igen. Sok esetben a versenyhelyzet miatt
még a bejegyzett cégek sem mindig tisztességesek. Annak
érdekében, hogy a vírusoktól félô szoftverüzemeltetôk a
kereskedelemben legálisan megvásárolható jogtiszta
programokat vegyék meg, elképzelhetô, hogy a szoftvergyártó
cégek vírusokat készítenek.
@VCHIP:@N Van-e a piacon olyan vírus, amely nem a
hagyományos módon terjed?
@VPeer:@N Sajnos nemrégiben volt a kezemben egy olyan
felbontatlan csomagolású, gyárilag elôre formattált márkás
mágneslemez, amelyen vírusok voltak elhelyezve. Feltettem
magamnak a kérdést: vajon ""véletlenül" tette-e rá a
programot a gyártó a lemezre?!
@VCHIP:@N Szaporodni fognak a vírusokkal kapcsolatos
bûncselekmények?
@VPeer:@N Szerintem az elkövetkezô években ez lesz a
legnagyobb üzlet. Sajnos Magyarországon manapság már
többezer fajta vírus cserél gazdát akaratlanul, és
aktivizálódik a rendszerekben. Pár éve a Magyar Nemzeti Bank
számítógépes rendszere is megbénult egy vírus miatt.
Egyértelmû, hogy a vírusok írása, szándékos terjesztése
bûncselekmény. A vírusok megsemmisíthetik, tönkretehetik a
számítógépeken tárolt adatokat. A Büntetô Törvénykönyvben
azonban a vírusok gyártóira elméletileg nem vonatkozik
semmilyen paragrafus. A világon mindenütt komoly
erôfeszítéseket tesznek a víruskészítôk lebuktatásáért és
rendôrkézre kerítéséért.
@VCHIP:@N Tettek-e már a rendôrségen feljelentést vírus
által okozott kár miatt?
@VPeer:@N Még nem! Az eddigi információk alapján azonban már
nincs messze az idô, amikor a szoftverüzemeltetôknek elegük
lesz a vírusokból.
@VCHIP:@N Hogyan jár el számítógépes bûncselekmények
esetében a rendôrség?
@VPeer:@N A vizsgálatot természetesen azonnal megkezdjük. A
nyomozás során beidézzük az érintett személyeket, tanúkat,
valamint a szoftverek terjesztôit. Ugyanúgy kell eljárnunk,
mint más bûncselekményeknél. Mivel Magyarországon leginkább
a fôvárosban követnek el ilyen jellegû bûncselekményeket, a
számítógépes bûnözéssel foglalkozó csoportunkat Budapesten
kell nagyon magas szintre fejlesztenünk. Gyakorlatilag egy
nagyobb és minél szélesebb szakterületrôl verbuválódó gárdát
kell kialakítania a rendôrségnek.
A számítógépes bûnözés is szakosodik. Tehát a BRFK-nak
is naprakészen kell tartania a technikát és a személyi
állományt. Mindez nagyon költséges, de csak így lehet
felvenni a harcot a számítógépes bûnözéssel szemben.
@KSteindl László@N